Ефективність традиційного та внутрішньоматочного осіменіння синей - Мойсей, І. С.; Moisei, I. S.; Лесновська, Олена Володимирівна; Lesnovska, O. V.; Lesnovskay, O. V.; Lesnovska, E. V.; Lesnovskay, E. V.; Lesnovska, O. W.; Lesnovska, E. W.; Lesnovskay, O. W.; Lesnovska, O. W.; Lesnovska, Olena; et al. (Львівський національний університет ветеринарної медицини та біотехнологій імені С. З. Гжицького, 2024)
Наше дослідження мало на меті виявити вплив віку свиноматок за традиційних та внутрішньоматкових методів запліднення в умовах промислової технології виробництва свинини на їх заплідненість та плодючість, а також на ефективність роботи операторів штучного запліднення. Різниці між тваринами контрольної та дослідної груп щодо середньої заплідненості свиноматок не виявлено. Водночас, щодо коефіцієнта запліднення ремонтних свиней, тварини дослідної групи достовірно (P ≤ 0,05) перевищували аналогів контрольної групи на 0,88 %. У тварин з двома і більше опоросами спостерігалася тенденція до зниження заплідненості на 0,28 %, а також у тварин, яким сперма вводилася постцервікальним методом. Було виявлено, що суттєвої різниці між показниками кількості народжених поросят та багатоплідності свиноматок між групами не виявлено. Водночас, у свиноматок, запліднених постцервікальним методом, виявлена тенденція до дещо більшої кількості мертвонароджених поросят. Також не було виявлено суттєвої різниці між тваринами, заплідненими різними методами, щодо виживання поросят до відлучення та їх кількості в посліді протягом цього періоду. Було виявлено, що у тварин, запліднених внутрішньоматковим заплідненням, багатоплідність збільшилася на 2,9 % після другого опоросу, на 5,6 % після третього опоросу та на 13,1 % після четвертого. Для порівняння, після п'ятого таке перевищення зменшилося до 5,5 %; після шостого - на 8,4 %; а після сьомого - на 10,2 %. Тварини, запліднені традиційним методом запліднення, мали тенденцію до зниження багатоплідності протягом усього репродуктивного життя. Так, після другого опоросу вона зменшилася на 2,0 %, після третього - на 1,2 %, після четвертого - на 3,2 %, тоді як після п'ятого спостерігалося збільшення порівняно з першим опоросом на 2,0 %, після шостого - лише на 0,8 % та після сьомого - зниження на 0,3 %. Було доведено, що порядковий номер репродуктивного циклу свиноматок суттєво впливав на загальну кількість поросят при народженні на 1,50 %, індекс багатоплідності на 5,51 %, кількість мертвонароджених поросят на опорос та кількість відлучених поросят на 14,47 %. Фактор методу запліднення та його взаємодія з кількістю опоросів не мали суттєвого впливу на жоден з досліджуваних показників. У середньому процес виявлення тічки та запліднення свиноматок займав 7,5 хвилини на свиноматку при традиційному заплідненні, тоді як постцервікальний метод, який не вимагає стимуляції свині під час запліднення та дозволяє примусово вводити сперму в матку, скорочує цей час на 4,3 хвилини, або на 57,3. %, та скорочує загальний час, витрачений на запліднення свиноматок, на 62,9 %. %. In animals with two or more farrowing, a tendency was observed to decrease fertilization by 0.28 %, and in animals to which sperm was introduced by the post-cervical method. It was found that there was no significant difference between the indicators of the number of piglets born and the multiparity of sows between the groups. At the same time, a tendency towards a slightly higher number of stillborn piglets was found in sows inseminated by the postcervical method. There was also no significant difference between animals inseminated by different methods regarding piglet survival to weaning and their number in the litter during this period. It was found that animals inseminated by intrauterine insemination increased multiparity by 2.9 % after the second farrowing, by 5.6 % after the third farrowing, and by 13.1 % after the fourth. In comparison, after the fifth, such excess decreased to 5.5 %; after the sixth, it was 8.4 %; and after the seventh, it was 10.2 %. Animals inseminated by the traditional method of insemination tended to decrease in multiparity throughout their entire reproductive life. Therefore, after the second farrowing, it decreased by 2.0 %, after the third by 1.2 %, after the fourth by 3.2 %, while after the fifth,h there was an increase compared to the first farrowing by 2.0 %, after the sixth only by 0.8 % and after the seventh there was a decrease by 0.3 %. It was proved that the serial number of the reproductive cycle of sows significantly influenced the total number of piglets at birth by 1.50 %, the multiparity index by 5.51 %, the number of stillborn piglets per farrowing and the number of weaned piglets by 14.47 %. The insemination method factor and its interaction with the farrowing number of farrowing had no significant effect on any of the studied indicators. On average, the process of detecting heat and insemination of sows took 7.5 minutes per sow with traditional insemination, while the post-cervical method, which does not require stimulation of the pig during insemination and allows for the forced introduction of sperm into the uterus, reduces this time by 4.3 minutes, or 57.3 %, and reduces the total time spent on insemination of sows by 62.9 %.
The effectiveness of traditional and intrauterine insemination of pigs
Лесновська Олена Володимирівна https://orcid.org/0000-0002-9027-6734
Keywords: свиноматка; sow; метод осіменіння; insemination method; фертильність; fertility; плідність; fecundity; сперма; sperm; репродуктивний цикл; reproductive cycle; ефективність праці; labor efficiency