Chloride content in goat milk as a diagnostic marker for subclinical mastitis - Zazharska, Nadiia; Zazharska, N. M.; Zazharska, N.; Zazhars’ka, N. M.; Zazharskaya, N. N.; Zazharskaya, N.; Zazharska, N. N.; Zazharska, Nadiia M.; Зажарська, Надія Миколаївна (ScopeMed, 2025)
Objective: The purpose of the research was to assess possible diagnostic parameters related to subclinical mastitis in goats. Materials and Methods: Individual samples of milk from goats were separated into three groups based on the chloride concentration: group I < 70 mmol/l; II group 70–85 mmol/l; III group > 85 mmol/l. The composition of milk was studied, and smears were also made. Results: When the chloride content in goat milk exceeds 85 mmol/l, the somatic cell count increases by 3.2–5.7 times in relation to milk with a chloride content below 70 mmol/l, depending on the research method used. In the second group, the indicators exceed those of the first group by 2.1–3.8 times. Compared to the second and third groups, the indicator of electrical conductivity in goats of the first group was lower by 13.1% and 31.3%, respectively. Milk from healthy goats, characterized by a chloride content of less than 70 mmol/l, shows a chlorosugar number averaging 5 (ranging from 4.1 to 5.9). In cases where chloride levels in milk exceed 85 mmol/l, the average indicator of the chlorosugar number is 7.2 (from 6.5 to 7.9). If the content of chlorides is > 85 mmol/l, a positive result of the settling test with goat’s milk is noted. Conclusion: A set of indicators such as chloride content > 85 mmol/l, the number of somatic cells >2 million/ml, chlorosugar number ≥ 7, along with confirmed results in the settling and mastidine tests—can be used as a diagnostic criterion for subclinical mastitis in goats. Мета: Метою дослідження була оцінка можливих діагностичних параметрів, пов'язаних із субклінічним маститом у кіз. Матеріали та методи: Окремі зразки молока від кіз були розділені на три групи на основі концентрації хлоридів: I група < 70 ммоль/л; II група 70–85 ммоль/л; III група > 85 ммоль/л. Був досліджений склад молока, а також були зроблені мазки. Результати: Коли вміст хлоридів у козячому молоці перевищує 85 ммоль/л, кількість соматичних клітин збільшується в 3,2–5,7 раза порівняно з молоком з вмістом хлоридів нижче 70 ммоль/л, залежно від використаного методу дослідження. У другій групі показники перевищують показники першої групи в 2,1–3,8 раза. Порівняно з другою та третьою групами, показник електропровідності у кіз першої групи був нижчим на 13,1% та 31,3% відповідно. Молоко від здорових кіз, що характеризується вмістом хлоридів менше 70 ммоль/л, показує хлорцукрове число, що становить в середньому 5 (від 4,1 до 5,9). У випадках, коли рівень хлоридів у молоці перевищує 85 ммоль/л, середній показник хлорцукрового числа становить 7,2 (від 6,5 до 7,9). Якщо вміст хлоридів становить > 85 ммоль/л, відзначається позитивний результат проби відстоювання з козячим молоком. Висновок: Сукупність показників, таких як вміст хлоридів > 85 ммоль/л, кількість соматичних клітин > 2 млн/мл, хлорцукрове число ≥ 7, разом із підтвердженими результатами проби відстоювання та мастидину, може бути використана як діагностичний критерій субклінічного маститу у кіз.
Вміст хлоридів у козячому молоці як діагностичний маркер субклінічного маститу
Keywords: total plate count; загальна кількість на чашках; chlorosugar number; хлорцукрове число; electrical conductivity; електропровідність; goat milk; козяче молоко; settling test; тест на осадження; somatic cell count; кількість соматичних клітин